A személyiségfejlődési zavarok pszichológiája
2007/08-as tanév őszi félév						Szociálpedagógus szak

Tematika
1. 	Mentális egészség és betegség. A normalitás problémája. A mentális betegségek osztályozása, a DSM rendszer kritikája.
2.	Neurotikus személyiségfejlődés gyermekkorban. Szorongás, fóbiák, pánik. Alvászavarok. Depresszív tünetképződés gyermekkorban.
3.	A pszichoszomatikus betegségszemlélet. A leggyakrabban előforduló pszichoszomatikus tünetképződés és betegségek a gyermek- és serdülőkorban.
4.	A táplálkozás zavarai gyermek és serdülőkorban.
5.	A kiválasztás zavarai. Enurézis, enkoprézis és terápiája.
6.	Krízisek a gyermek életében. Veszteségek feldolgozása, a válási krízis hatása a gyermekre. Mediáció a válófélben lévő szülők között.
7.	Fejlődési zavarok I. Megkésett beszédfejlődés. A leggyakoribb beszédhibák. Az elektív mutizmus.
8.	Fejlődési zavarok II. Az autizmus. Az autista gyermekek fejlesztési lehetőségei.
9.	Magatartási zavarok I. Kényszermozgások (tic), a kényszeres magatartási zavar.
10.	Magatartási zavarok II. Figyelemzavarok, a hiperkinetikus szindróma.
11.	A tanulási képességet meghatározó pszichikus funkciók fejlődése óvodáskorban. Az iskolaérettség kritériumai. Tanulási zavarok: dyslexia, dysgráfia, dyscalculia.
12.	A gyermek fizikai és szexuális bántalmazása.
13.	Antiszociális személyiségfejlődés gyermek és ifjúkorban. Serdülő-szubkultúrák és a drogfogyasztó magatartás. Serdülőkrízisek.
__________________________________________________________________________________________

Kötelező irodalom:
Dr. Ranschburg Jenő: 	Pszichológiai rendellenességek gyermekkorban, NTK, Budapest, 1998

Ajánlott irodalom:
Autizmus:  	Balázs Anna: Autista a testvérem
Balázs Anna: Az autizmus korszerű elmélete
Donna Williams: Az autizmus – Egyes szám első személyben, Pannonia Kiadó
Donna Williams: Léttelenül – Egy autista nő naplója
Janetzke, H. R. P.: Autizmus, Élmény Kiadó, Budapest, 1993 
Serdülőkor: 	Murányi K. Endréné- Kabainé Huszka Antónia: A gyermekkori és serdülőkori személyiségzavarok pszichológiája, TK, Budapest, 1994
Vikár György: Az ifjúkor válságai, Budapest, 1980
Halál, gyász:	Nagy Mária: A gyermek és a halál
Polcz Alaine: Meghalok én is?, Századvég Kiadó, Budapest, 1998
Polcz Alaine: Kit siratok? Mit siratok?, Jelenkor Kiadó, Pécs, 2003

B. Lohmann: Diszlexiások az iskolában, Akkord Kiadó, Budapest, 1997
Comer, R. J.: A lélek betegségei, Osiris Kiadó, Budapest, 2000
Dr. Princzes Mária (szerk.): Mentális és viselkedészavarok pszichológiája (szöveggyűjtemény), Okker Oktatási Iroda, Budapest
Ehrat, F. Mattmüller, F. Frick: A nehezen nevelhető gyermek POS, Gondolat, Budapest, 1991
Porkolábné Dr. Balogh Katalin: Kudarc nélkül az iskolában, Alex-typo, Budapest
Telkes-Bognár: A válás lélektana, Közgazdasági és Jogi Kiadó, Budapest

A személyiségfejlődési zavarok pszichológiájának c. kurzus követelménye:	

1.	Írásbeli vizsga 
•	A kötelező irodalom, ill. az előadások anyagából
ÉS
•	Az ajánlott irodalomban megadott könyv(ek) vagy egyéb szakirodalom felhasználásával az alábbi témakörök egyikéből: autizmus, serdülőkor, halál és gyász.

Amennyiben kérdésük van, a következő e-mail címre írhatnak, válaszolok: szelvira@enternet.hu 
Jó munkát, sikeres felkészülést kívánok!
Szak Elvira
Budapest, 2007. november 4.

Normális-abnormális fogalma

Gyermekkori magatartászavar: 	gondolkodásbeli, viselkedési, emocionális tünetek, tünetcsoportok, amelyeket a társadalom a normálistól eltérőnek, kórosnak minősít.
Normális-abnormális?
	Társadalmi normák (veszély: súlyos értékítélet)
	Magatartás gyakorisága (gond: nincs kül. a kívánatos és a nem kívánatos mag. között)
	Az egyén szubjektív közérzete 
– betegségtudat (felnőtteknél leggyakoribb kritérium)
- hiányos alkalmazkodás (preventív definíció)
Diagnosztikai gyakorlat:
-	egyénnek normához való viszonya
-	személy közérzete
-	megküzdési stratégiák, konfliktusok megoldása
Gyermekeknél 3 fő szempont:
-	felmerülő akadályok korra jellemző kezelési módjai, ill. ezek hatékonysága
-	a gy. önmaga és mások felé irányuló érzelmeinek minősége és intenzitása
-	ezek kifejezésének színvonala, a viselkedés árnyaltsága
Pszichiátria: mentális betegségek klasszifikációs rendszere (DSM-IV, BNO-10)
-	klinikai zavar, klinikai figyelmet igénylő állapot
-	személyiségzavar, mentális retardáció
-	egészségi állapot
-	pszichoszociális, környezeti problémák
-	személy működésének átlagos szintje
Fontos: 	egyes tünetek jelentése a kül. életkorokban más, és az adott probléma tünetei életkoronként mások!!!

Neurózisok
Szorongás: 	biológiai feladata az organizmus figyelmeztetése és felkészítése vmilyen veszélyre, alapvetően 		fontos a túlélés szempontjából
1.	Manifeszt szorongások (egyértelmű tünetek)
-	Szeparációs szorongás félelem a szeretett személy elvesztésétől (4 é idősebb, értelmi képességtől független, dependencia, kölcsönösen függő helyzet; ambivalens kapcsolat-teher a függőség) cél a valódi helyzet elfogadtatása
-	Teljesítményszorongás: félelem a szeretet elvesztésétől (egysíkúbb élményanyag, kudarckerülő)
-	Generalizált szorongás: kételyek, aggodalmaskodás, állandó feszültség (szabadon lebegő szorongás, nincs oka, tárgya) – szeretet elvesztésétől való félelem- az élet valamennyi területére kiterjed a szülő manipulációja a szeretettel; önmegvalósító jóslatok
-	Pánikbetegség (szorongásroham): belső tapasztalatok rossz értelmezése

2.	Kóros védekezési módok (kóros viselkedési tünetek, hogy kirobbanni igyekvő szorongását visszafojtsa)
-	Fóbia: félelem olyan helyzetektől vagy tárgyaktól, amelyek az elfogulatlan szemlélő véleménye szerint nem tartalmaznak semmiféle fenyegetést + a fóbiás ember kerüli ezeket a kiváltó ingereket
Közönséges fóbia/szociális fóbia/elektív mutizmus/elkerülő magatartás
-	Kényszer: akaratunk ellenére rendszeresen gondolatok vagy képek “törnek be” tudatunkba, zavaróak, képtelenek vagyunk szabadulni tőlük – kényszeres gondolkodás; valamilyen cselekvéssort, amely zavaró, kellemetlen, de mégis úgy érezzük, hogy meg kell tennünk – kényszeres cselekvés
Tartalom: kínos, elborzasztó, morálisan megalázó, erőszak
Gondolat – szorongás – cselekvés

A hangulat rendellenességei: depresszió
Depresszió: 	kedvetlenség, szomorúság emocionális állapota, borús, önkritikus gondolatok, csökkent kezdeményezőerő és reakciókészség, akadály a mindennapi életben
	Disztímia/nagy depresszió
	Neurotikus/pszichotikus
	Endogén/reaktív
	Tünetei:
-	depresszív hangulat (tehetetlenség-emocionális+kognitív értelmezés)
-	halál, öngyilkosság visszatérő gondolata
-	megszokott tevékenységek iránti érdeklődés elvesztése (örömtelen)
-	étvágy- és alvászavar
-	pszichomotoros lassulás (szegényes mimika, görnyedt testtartás)
-	energia hiánya (fáradt, kimerült)
-	értéktelenség érzése (súlyos önértékelési zavarok)
-	gondolkodás akadályai (döntési képesség gyengülése, emlékezeti zavarok, dekoncentrált)
-	ingerlékenység
Diagnózis: depresszív hangulat + önértékelési zavar + teljesítményromlás
Kiváltó ok: tárgyvesztés (szeretett személy vagy szeretet elvesztése; bűntudat+harag=depresszió)
Tanult tehetetlenség (a depressziós ember mindenképpen bele fog esni egy gödörbe, de soha nem lesz képes kimászni belőle – ezt hiszi)

Az alvás zavarai
Éberség-alvás váltakozása magzati élet 24. hetét követően (újszülött napjának 90%-a alvás – élettani gát)
Felnőttre jellemző alvásfázisok 1 é kor után, legfontosabb változás az alvás szociális kontrolljának növekedése
Alvászavarok:
-	Inverz alvók (nem betegség, védekezés)
-	nem akar lefeküdni aludni (sötéttől való félelem – vizuális kontroll hiánya, ; szeparációs szorongás)
-	Alvajárás (alvásidő 1. harmada; genetikai hajlam, idővel tünetmentesség)
-	Krónikus álmatlanság (inszomnia) – csecsemőkorban súlyos fájdalom, óvodáskorban lelki konfliktusok (pszichológiai kezelés)
-	Éjszakai felriadás (pavor nocturnus) – mélyalvás, drámai tünetek (genetikai hajlam, pszichológiai tényezők, légzésproblémák) (Pszichoterápia, gátlásoldó)
-	Lidérces álom (hajnal felé általában; elfojtott indulatok, agresszív tendenciák)
__________________________________________________________________________________________
A pszichomotoros zavarokról
Pszichoszomatika: 	lelki eredetű testi betegségek (pl. szív- és érrendszeri betegségek, gyomor- és béltraktus megbetegedései, enuresis, asztma…)
Ma:	minden betegségnek van pszichológiai háttere
Pszichoanalízis: 	a test és a lélek, a fizikai és a lelki jelenségek integrált egységet alkotnak az organizmusban
A táplálkozás zavarai
 Szoptatás	- legelső interakció, nevelési helyzetek prototípusa, időbeli szabálytalanság (gyermek szükségletei – hatékonyság megélése)
	- etetés-elválasztás (jól adni és jól kapni tanulunk) (ősbizalom, önbizalom és másokba vetett hit)
Pszichoanalízis 	-      orális periódus (száján keresztül ismerkedik a világgal)
-	fixáció: orálisan fixált ember beszédes, ivós, rágós, dependens…
-	regresszió: lelki v. fizikai stressz hatására a libidó egy magasabb fejlettségi szintről esik vissza
Evészavar: 25-35%
Oka lehet: 	- motoros idegrendszeri rendellenesség (nyelés, rágás)
- pica (súlyos ért. fogy., nem táplálék fogyasztása)
- nevelési probléma (étvágytalanság, rossz evés,…)
-	evés-éhségérzet határozza meg, megszűnése éhség csillapításakor
-	ne egyen két étkezési időpont között! (étkezési szokások-biológiai óra)
-	joga van néhány ételt nem szeretni
Táplálkozási zavarok:
Gyarapodási kudarc (anyától nem fogadja el, kóros bukás)
Kóros gyermeki elhízás, obesitas (genetikai hajlam, pszichológiai probléma következménye)
normális kövérség / fejlődési kövérség / reaktív kövérség 
Anorexia nervosa – drámai fogyókúra (akár életet is veszélyezteti)
	Jóléti társadalmak, 12-17 é lányok, táplálkozás –pszichológiai fegyver
	Ijesztő soványság, betegségtudat hiánya, átlagosnál szorongóbbak
Bulímia – hosszú éhezés után falni kezd, ingerléses hányás
Terápia: étvágygerjesztő, antidepresszánsok, pszichoterápia, családterápia
A kiválasztás zavarai

Pszichoanalízis – anális szakasz (szobatisztaság kialakulása, kiválasztás, visszatartás)
	Fixált ember: sovány, pontos, rendszerető, konok, önfejű, fukar,…
	Regresszió: figyelem- és segítségkérés, szülő felé irányuló indulat, konfliktusok,…
Szobatisztaság. 1,5é kor előtt sem szellemileg, sem szomatikusan nem érett a gyermek
Enuresis: 	bevizelés (5. életév, heti legalább egyszer)
	Nappali/éjszakai, primér/szekunder
	Lehet organikus oka!!! (orvosi vizsgálat)
Encopresis:	bekakilás, ritkább és súlyosabb zavar, szinte mindig nappalra (orvosi vizsg.!)
	Manipulatív szennyezés / krónikus hasmenés / krónikus székrekedés
Megoldás: 	pszichoterápia
Krízisek a gyermek életében
A válás lélektana
Válás: nem egyszeri esemény, hanem hosszú folyamat; megterhelő, traumatizáló élmény
- döntéshozó szakasz – tényleges válás – hajlandó vállalni a felelősséget a döntéséért, és nem egyoldalúan vádolja a másikat a házasság tönkretételével
- tényleges különválás (válás = tárgyvesztés; szeparációs tünetcsoport, a partner eltűnik a megszokott érintkezésekből, a másik hozzáférhetetlen,érzelmi leválás; gyermekeknek legnehezebb a fizikai különválás, jövő tisztázása, gyerek biztonsága = magabiztos szülő

A különböző korú gyerekek reakciói a válásra:
Megnevezés	3-5 éves	6-8 éves	9-12 éves	13-18 éves	
Normál reakciók	Fokozott ragaszkodás, rémület, regresszió	Meghatározhatatlan szomorúság és harag, vágyakozás a távol levő szülő után, félelem, hogy bármitől megfosztják, az agresszió kiélésének zavarai	Intenzív, meghatározott tárgyra irányuló harag, szégyen, identitás- és lojalitásproblémák	Kiábrándultság, harag, szomorúság, gátlásosság vagy nyugtalanság, saját jövőjével kapcsolatos aggodalmak, partnerkapcsolati problémák	
Zavarok az alkalmazkodásban 	Depresszió, tartós önvádolás, ágybavizelés	Koncentrációs zavarok	Romló iskolai teljesítmény, elszigetelődés és/vagy agresszió a kortárscsoportokban, depresszió, alacsony önértékelés	Éretlen szexuális kapcsolatok, vagy a szexualitás teljes elutasítása, szoros viszony az egyik szülővel	
Alkalmazkodási stratégiák	Fantáziák, kivetítések, idealizálás	Tagadás, kényszeres viselkedés, makacs békítési fantáziák	Konstruktív tevékenység, tudatos szövetség az egyik szülővel, érzelmek és gondolatok tudatos szabályozása	Visszahúzódás, érzelmi leválás, felgyorsult érés	

Megoldandó lélektani feladatok elvált szülők gyermekeinek: 
-	házasság felbomlásának tudomásul vétele, szembenézés a realitással
-	függetlenítés a szülői konfliktusoktól
-	az egyik szülő elvesztésének élményfeldolgozása
-	a szükségképpen jelentkező harag és önvádlás feloldása
-	a válás véglegességének elfogadása, lemondás az újraegyesítésről
-	az emberi kapcsolatok lehetőségének reális megítélése
Mediáció: 	válási közvetítés (vitatott kérdések elrendezése a jövőre vonatkozóan ) – a realitásérzék és a tudatosság fokozása direkt módszerekkel
Gyermekelhelyezés. 	Legjobb gondozásra képes + a másik szülővel való kapcsolattartást biztosítja

Halál
Haláltudat: 	az egyéni lét végességéről szerzett tudomás
Halálfélelem: 	4-6 é korban megjelenő szorongásforma, közel azonos a felnőtt emberével
Polcz Alaine: 	halál tabu (gyász hagyománya, rítusok eltűnőben, félelem, hárítás)
Nagy Mária: 	gyermek felfogása a halálról:
-	animista (3-5 év), a halált mint irreverzibilitást tényt nem fogadja el, átmeneti állapot
-	perszonifikáló (5-9 év), megszemélyesítés, a halál élő, gondolkodó személy
-	reális felfogás (késői gyermekkor), testi folyamat, ambivalencia

Fejlődési zavarok
Ritmikus, motoros rendellenességek
Ujjszopás: 	0-18,20 hó mindennapos jelenség, utána betegség, erős szorongás esetén emocionális egyensúlyteremtés a gy. Célja
Önringatás: 	fej lengetése, karok szárnyszerű csapkodása, önringatás, jaktálás, 0-1 é nem kóros, átmenet a tudatosan nem ellenőrzött, összerendezetlen és a koordinált szándékos cselekedetek között; mentális zavar, autizmus, értelmi fogyatékosság esetén nem tűnik el
Tic: 	vázizomzat meghatározott izomcsoportjának gyors, ismétlődő, cél és szándék nélküli mozgás	enyhe, átmeneti tic / krónikus tic / La Tourette-szindróma

Motoros működési zavarok – hiperaktivitás
Hiperaktivitás tünetei:
-	extrém expanzív vis., nyugtalanság
-	nem tud egy helyben maradni, folyton izeg-mozog
-	nehezen marad meg a helyén
-	nyugtalanság alvás közben
-	állandó mozgásban van
Impulzivitás tünetei:
-	gondolkodás előtt cselekszik
-	extrém gyakori tevékenységváltás
-	feladatát nehezen tudja megszervezni
-	állandó felügyeletet igényel
-	játékban, csoportos helyzetben nehezen várja ki a sorát
-	gyakran közbeszól
Figyelemzavar tünetei:
-	nem fejezi be, amit elkezdett
-	gyakran tűnik úgy, mintha nem figyelne
-	figyelme könnyen elterelhető
-	feladatra nehezen összpontosít
-	játékhelyzetben nehezen marad meg.

A kórkép elnevezési formái: 	hiperkinetikus impulzív kórkép
hiperaktív gyermek szindróma
minimális agyi diszfunkció (MCD), ADHD)
A hiperaktivitás kialakulásának okai: 	minimális agyi diszfunkció (lágy neurológiai tünetek), idegrendszeri éretlenség, genetikai okok, kulturális hatások, pedagógiai – módszertani problémák
Mit lehet tenni? 	Elfogadás, ésszerű szabályrendszer, környezet átalakítása, következetesség, szokások, rutinok
Felnőttként: 	a motoros nyugtalanság számottevően csökken, figyelemprobléma marad
Gond: 	másodlagos tünetek agresszió mentén (indulatkitörések, hazudozás, …)
Kezelés:	gyógyszer, viselkedésterápia, türelem, szelíd következetesség

Kognitív funkciók zavarai:
-	figyelem szelektivitása
-	kognitív stílus: ahogy az ember felfogja a környezetéből érkező ingereket, és ahogyan reagál rájuk (reflektív, impulzív)
-	emlékezés problémái (sorrendiség)
-	absztrakt gondolkodás zavara
-	gond: kudarc – magatartási problémák, kóros szocializációs folyamatok
-	megoldás: korai felismerés, fejlesztés

A beszéd és a kommunikáció zavarai:
-	„belső nyelv” – „receptív nyelv” – „expresszív nyelv”
-	Ha 3 é koráig nem beszél – kivizsgálás
-	Megkésett beszédfejlődés
-	Artikulációs zavarok (bébinyelv)
-	Receptív nyelv károsodása (beszédértés zavara)
-	Dadogás (beszéd folyamatossága sérül, klónusos/tónusos, fiúknál gyakoribb; többokú rendellenesség, kommunikációs zavar, logopédus + pszichológus együttes terápiája)
-	Elektív mutizmus (helyzethez kötött hallónémaság, lányoknál gyakoribb, ismeretlen etiológiájú, neurotikus viselkedés, kóros hárítás)
Súlyos mentális zavarok, autizmus

Autizmus: 	- minőségi károsodás a kölcsönös szociális interakció terén
-	minőségi károsodás a verbális és a nem verbális kommunikáció, valamint a képzelőerőt igénylő tevékenységek terén
-	a tevékenységek és az érdeklődés feltűnően korlátozott repertoárja
Tünetei:	- szociális izoláció („autos” – én, extrém autista magány)
-	értelmi elmaradás (70% ért. fogy., szerepátvételre képtelen, jó IQ = Asperger szindróma)
-	nyelvi hiányosságok (kb. 25% nem beszél, megkésett beszédfejlődés, személyes névmás cseréje)
-	ragaszkodás az egyformasághoz
-	rituális jellegű motoros aktivitás (jaktálás)
-	abnormális reakciók a külső ingerekre (hipo – hiperszenzitív)
-	szokatlan képességek (?!)
Elméletek: pszichoanalitikus, neurológiai háttér tisztázatlan, genetikai (fiúknál 3-szor gyakoribb, gondolkodásmód-elmélet)
Terápia: viselkedésterápia, gyógyszer
Kényszeres magatartási zavar 
L. neurotikus személyiségfejlődés
Figyelemzavarok, hiperkinetikus szindróma
L. neurotikus személyiségfejlődés
Iskolaérettség, tanulási zavarok
Iskolaérettség szempontjai:
-	figyelem, feladatértés, feladattudat, feladattartás, monotóniatűrés, munkatempó,…
-	általános tájékozottság (családi körülmények, testséma, téri-idői tájékozódás,…)
-	matematikai gondolkodás (műveletek megnevezése, végzése, hányas számkörben eszközzel és anélkül, mennyiségállandóság, mennyiségi relációk,….)
-	gondolkodás (problémamegoldás, ok-okozati összefüggések felismerése, analógiás gondolkodás, analízis-szintézis,…)
-	szókincs (megfogalmazások, érzelmi hangsúlyok…)
-	emlékezet (képi, szóbeli)
-	mozgás, finommotorika (összerendezettség, ceruzafogás, vonalvezetés, ábramásolás, koordináció, családrajz,…)
-	szociális, érzelmi tényezők
-	összefoglaló jellemzés, megoldási javaslat

A percepció zavarai:
Akusztikus/vizuális/taktilis/kinesztetikus percepcióban jelentkező zavarok – olvasás, írás elsajátításában akadályok (diszkrimináció, figura-háttér, analízis-szintézis, irány-térészlelés)

Tanulási zavarok
Diszlexia (olvasástanulási nehézség) tünetei:
o	gyenge írás, olvasás, helyesírás terén
o	bizonyos nyelvi feladatokbeli problémákat mutat
o	térirány zavar mutatkozik
o	gyenge emlékezet
o	szekvencialitás problémái
o	diszlexia a családban
o	átlagos vagy átlag feletti intelligencia

Áldiszlexia:
-	koraszülések magas száma
-	szociális, társadalmi kultúra változása – nincs elegendő lehetőség az aktív szókincs gyakorlására, „verbális hospitalizáció”
-	korai beiskolázás ténye (egy-egy részfunkció természetes biológiai érése eltolódhat)
-	olvasókönyvek (globális módszer, gyorsított tempó)

Diszlexia-veszélyeztetettség jelei óvodás- és kisiskoláskorban:
-	mozgás-motórium (motoros ügyetlenség, görcsös testtartás, kapkodás, …)
-	finommotorika (görcsös ceruzafogás, keresztezett preferenciák, irányzavar, beszédmozgás, szűkös szókincs, tőmondatok, diszgrammatikus beszéd, beszédmegértési nehézség)
-	akusztikus percepció zavarai 
-	vizuális percepció zavarai
-	kialakulatlan feladattudat, elégtelen koncentráció, motiválatlanság
Diszlexia kialakulásának okai:
-	percepciós zavar
-	nyelvi fogyatékosság
-	figyelemhiány
-	ingermodalitások közötti kapcsolatteremtés fogyatékosságának következménye
-	asszociatív tanulás hiányossága
-	alkati + nyelvi fogyatékosság

Diszgráfia (írás elsajátításának nehézsége) tünetei:
-	szinte olvashatatlan írás
-	a mozgástervezés nehézségei
-	vizuális felfogóképesség csökkenése
-	vizuális memória zavara
-	téri orientáció zavara
-	fonetikai hibák
-	betűk felcserélése
-	betoldási és kihagyási, sorozathibák, értelmetlen hibák

Diszkalkulia (számolás elsajátításának nehézsége) tünetei:
-	számok kihagyása, felcserélése a számlálásnál
-	számfogalom gyengesége
-	globális mennyiségfelismerés hiánya
-	számnév-számjegy-mennyiség nem megfelelő egyeztetése
-	alapműveletek értelmezésének, megoldásának problémái
-	gyenge számemlékezet
-	szöveges feladatok megértésének, elvégzésének hibái
-	matematikai szabályok felismerésének, megfogalmazásának, megtartásának gondjai
Gyermekbántalmazás
Bántalmazás (abuzus): fizikai, szexuális vagy pszichológiai
Pszichológiai bántalmazás:
-	az összes bántalmazó és elhanyagoló cselekvés a szülő részéről (bizonytalan definiálás)
-	minden, ami nem fizikai és nem szexuális bántalmazás, és káros következményei vannak a gyermek fizikai, mentális vagy érzelmi fejlődésére
-	megjelenési formái: megszégyenítés, befeketítés, visszautasítás, rettegésben tartás, izolálás, figyelmen kívül hagyás, durva elutasítás, megrontás, ellenségesség, deviáns viselkedés jóváhagyása, elhanyagolás, verbális agresszió, ijesztegetés
Következmények:
-	étvágytalanság, enuresis, encopresis,…
-	dependencia, depresszió, visszahúzódás, labilitás, önértékelési zavarok
-	inkompetencia, gondolkodási lassúság, tanulási zavarok, …
-	lopás, hazudozás, agresszió, prostitúció, kortárs kapcsolatok romlása,…
-	pesszimista világkép
-	agresszív viselkedés nő a pszichológiai bántalmazás arányában, a fizikai bántás nem növeli markánsan a gyermek agresszióját
Kockázati tényezők:
-	szülők pszichológiai rendellenességei (agresszív, uralkodni vágyó felnőttek, éretlen érzelmi szint, alacsony frusztrációtűrés, önértékelés, pszichopátiás személyiség)
-	családok stresszhelyzete (munkanélküliség)
-	gyermeki jellemzők (fizikai tényezők, a “rossz jelképeivé vált gyermekek, gyenge kötődés)
-	életkor)
-	szociológiai tényezők (szegénység, a család támogató rendszerének hiánya, krónikus és állandó életforma az erőszak, alkohol- és drogfogyasztás, …)
-	veszélyeztető család (átlagosnál nagyobb családnagyság, atipikus családi struktúra)
A serdülőkori fejlődés biológiai és szociális alapjai
Ifjúkor: 	átmenet a gyermek- és a felnőttkor között, életévekben is nehéz meghatározni
-	Szexuális fejlődés
-	Nemi érés fejlődésre gyakorolt hatása
-	A pubertás pszichológiai hatása (korai, késői érés következményei)
-	Társas élet újjászerveződése

A serdülők három nagy feladatköre:
-	érzelmi függetlenedés a családtól, az én-azonosság elvesztése nélkül családon kívüli kapcsolatok alakítása
-	nemi szereppel való azonosulás (szexuális érettség, kielégülés más nemű partnerrel történő nemi egyesüléssel)
-	felnőtt társadalmi szerep vállalása (önálló életvitel, megfelelő pálya, felelősségérzet magáért és mások sorsáért)

Elméletek:
-	Freud: genitális szakasz
-	Erikson: identitás vagy szerepkonfúzió
-	Piaget. Formális gondolkodás
-	Jones: a gyermekkori konfliktusok újra feltámadnak
-	Buda Béla: ifjúsági szubkultúra sajátos szerepelvárásokkal

„Zökkenők” lélektani okai:
-	gyermekkori traumák a fejlődő személyiséget bizonyos irányban túlérzékennyé tették
-	a család belső egyensúlyzavarai a serdülők fokozatos függetlenedési folyamatának útját állják
-	kortárscsoport elvárásai nehezen összeegyeztethetők az én-azonossággal

Aggodalomra okot adó vészjelek, tünetek: 
-	teljesítménygátlás (tanulási nehézség, vizsgadrukk)
-	szociális gátlás (beilleszkedési zavar, szexuális probléma)
-	pszichoneurotikus tünetképzés (rosszullétek, fóbiák)
-	vegetatív neurotikus tünetképzés (fejfájás, szédülés, verejtékezés, szívdobogás érzése)
-	autoritáskrízis, disszocialitás (iskolakerülés, garázdálkodás, csavargás,…)
-	öngyilkossági kísérlet
-	depresszió, öngyilkossági kísérletek nélkül
-	határesetek

Autoritáskrízis, disszocialitás:
Disszocialitás: a serdülőkori lázadás kiélezett formája (későn jön haza, rendetlen, elhanyagolja a tanulást)
Autoritáskrízis: nagyobb gond, ha a társadalom szabályaiba, törvényeibe ütközik (csavargás, lopás, prostitúció)

Antiszociális személyiség:
-	brutális nevelés
-	meleg, szeretetteljes érzések hiánya vagy megvonása
-	az erkölcsi fejlődéshez nélkülözhetetlen pozitív kisgyermekkori kapcsolat hiánya

SZIGORLATI TÉTELEK PSZICHOLÓGIÁBÓL
Tanító, óvoda– és szociálpedagógus hallgatók számára
Vác, Apor Vilmos Katolikus Főiskola
2007/2008 tanév

1.	A pszichológia rövid története, főbb nézőpontok a pszichológiában. A pszichikus fejlődést meghatározó tényezők: öröklés, környezet. Az érés és tanulás szerepe a fejlődésben. A fejlődés és fejlesztés törvényszerűségei. Örökletes és környezeti ártalmak a magzati életben. 

2.	A szocializáció fogalma, folyamata, színterei: elsődleges és másodlagos szocializáció. A szociális magatartásformák elsajátítása: imprinting, utánzás, identifikáció, interiorizáció. A nevelés módszereinek pszichológiai elemzése: jutalmazás, büntetés. Az abnormális viselkedés.

3.	Prenatális fejlődés. Érzékelés, észlelés, mozgás, gondolkodás fejlődése a kisgyermekkor végéig. A biológiai alapfunkciók zavarai: alvászavarok, táplálkozás zavarai újszülött, csecsemő- és kisgyermekkorban. 

4.	Szülés, születés. A korai anya-gyermek kapcsolat jelentősége. A korai kötődés, kötődési típusok jellemzése. A hospitalizáció fogalma. (Spitz, Bowlby, Harlow, Ainsworth vizsgálatai) Érzelmek fejlődése. A szorongás fogalma és típusai gyermekkorban, iskolafóbia. A tárgyvesztés fogalma, a válás hatásai a gyermekre. Veszteségek kezelése gyermekkorban.

5.	Az énfejlődés folyamata: a testkép, az éntudat és az énkép fogalma, alakulását befolyásoló tényezők. Önismeret, én-ideál. Pszichoszociális fejlődésmenet (Erikson). A biológiai alapfunkciók zavarai: kiválasztás zavarai.

6.	Személyiségfejlődés elméletei óvodás- és iskoláskorban (Freud, Erikson, Piaget). A megismerési funkciók, a mozgás fejlődése. Az iskolaérettség pedagógiai és pszichológiai feltételei. A figyelemhiányos gyermek. Az impulzivitás, hiperaktivitás megnyilvánulásai.

7.	A tanulás fogalma, típusai (kondicionálások és komplex tanulás). Az emlékezés: Rövid távú (vagy munkamemória) és hosszú távú memória, konstruktív memória. Tanulási stratégiák, emlékezetfejlesztő módszerek. Tanulási zavar meghatározása, következményei. A tehetséges gyermek.

8.	A személyiség fogalma, típustanok és vonáselméletek. A személyiség pszichoanalitikus megközelítése. Az érett személyiség (Allport). A pedagógus személyisége, önismerete és lelki egészsége. 

9.	A képzelet fogalma, fejlődése. A kreativitás fogalma, mérése. A gyermeki világkép. A játék, a rajz és a mese szerepe a gyermek személyiségfejlődésében. A játék- és ábrázolótevékenység fejlődése. Az autisztikus zavar, az autista gyermekek fejlesztésének lehetőségei. 

10.	A gondolkodás fogalma, jellemzői. Az intelligencia fogalma és jellemzése. Az értelmi fejlődés szakaszai (Piaget). Az értelmi fogyatékosság fogalma, osztályozása. Az integrációs nevelés lehetőségei.

11.	A motiváció fogalma, fiziológiai alapjai. A motívumok rendszere, hierarchiája (Maslow). Teljesítménymotiváció és igényszint. Az érzelmek fogalma, összetevői, fajtái, érzelemelméletek. Az agresszió különböző elméleti megközelítései. A stressz fogalma, biológiai alapjai, a stresszel való megküzdés.

12.	Az erkölcs kialakulása, fejlődése. Az erkölcsi fejlődés szakaszai (Piaget, Kohlberg). A szabálytudat fejlődése. A konfliktusok fogalma, típusai, a konfliktusmegoldó stratégiák jellemzése. A magatartási problémák gyermekkorban. 

13.	A fizikai és szociális észlelés összehasonlítása. Személyészlelés és társas viselkedés. Vonzalomelméletek. Kategorizáció, sztereotípia, attribúció. Gyermekjátszmák.

14.	Az attitűd fogalma, funkciói. A kognitív disszonancia elmélete (Festinger). Elhárító mechanizmusok (S. Freud és Anna Freud). Az antiszociális személyiség jellemzői. Az előítélet, kooperatív tanulás. Vezetési stílusok és hatásaik, engedelmesség.

15.	A serdülő és ifjúkor jellemzői. A szerep szociálpszichológiai elemzése. Státusz és szerep. Szerepelvárások és szerepkonfliktusok. Nemi szerepek és a pszichoszexuális fejlődés. Gyermekbántalmazás.

16.	A beszéd fejlődése. A kommunikáció fogalma, formái. Verbális és nonverbális kommunikáció, a metakommunikatív közlésmódok. A korlátozott és kidolgozott kód jellemzői. A beszéd és a kommunikáció zavarai: megkésett beszédfejlődés, dadogás, szelektív mutizmus.

17.	Egyén és csoport. A csoportdinamikai folyamatok jellemzése. A csoport alakulásának folyamata. Szociometria. Csoportkohézió, csoportnorma, csoportnyomás, csoportdöntés, konformizmus és deviancia. 

18.	A humanisztikus pszichológiai nézőpont általános felfogása a nevelésről. Gordon: Tanári Hatékonyság Tréning. A problémákkal küzdő diákok segítésének konstruktív módszerei. Az eredményes kommunikáció gátjai. A hatékony tanár – diák kommunikáció. Az önmagát beteljesítő jóslat a pedagógiában.

Kötelező irodalmak:
Allport, G. W.: A személyiség alakulása, Gondolat, Bp, 1985.
Atkinson R. L., Atkinson R. C., Smith E.E., Bem D. J., Nolen-Hocksema S.: Pszichológia, Osiris Kiadó, Bp, több kiadás
Forgas, J.P.: A társas érintkezés pszichológiája, Gondolat Kiadó, Bp, több kiadás
Mérei F., V. Binét Á.: Gyermeklélektan, Gondolat Kiadó, Bp, több kiadás
Nagy L.: Szociálpszichológia, Comenius Bt., Pécs, 2003.
Ranschburg J.: Pszichológiai rendellenességek gyermekkorban, Nemzeti Tankönyvkiadó, Bp, 1998.

Ajánlott irodalmak a tételek egyes részeihez:
Aronson, E.: A társas lény, Közgazdasági és Jogi Kiadó, Bp, 1987.
Bagdy E.: Családi szocializáció és személyiségzavarok, Tankönyvkiadó, Bp, 1986.
Bagdy E., Telkes J.: Személyiségfejlesztő módszerek az iskolában, Tankönyvkiadó, Bp, 1994.
Bettelheim, B.: A mese bűvölete és a bontakozó gyermeki lélek, Gondolat Kiadó, Bp, 1985.
Cole M., Cole S.: Fejlődéslélektan, Osiris Kiadó, Bp, 1998.
F. Várkonyi Zs.: Már százszor megmondtam, Gondolat Kiadó, Bp, 1986.
Fisher R.: Hogyan tanítsuk gyermekeinket tanulni?, Műszaki Könyvkiadó, Bp, 2000.
Gordon T.: T.E.T. A tanári hatékonyság fejlesztése, Gondolat Kiadó, Bp, 1989.
Hegyiné F.G., Rostás R.: Lépések a siker felé. Tanulási stratégiafejlesztés csoportban, 	Corvinus Kiadó, Bp, 2001.
Kósáné O.V.: A mi iskolánk. Neveléspszichológiai módszerek az iskola belső értékelésében, Iskolafejlesztési Alapítvány, Aduprint Kiadó, 1998.
Mérei F.: Közösségek rejtett hálózata, Tömegkommunikációs Kutatóközpont, Bp, 1998.
Mészáros A. (szerk): Az iskola szociálpszichológiai jelenségvilága, ELTE Eötvös Kiadó, Bp, 1997.
N. Kollár K., Szabó É. (szerk): Pszichológia pedagógusoknak, Osiris Kiadó, Bp, 2004.
Séra L.: Általános pszichológia, Comenius Bt., Pécs, 2001.